Termelésük növelésére szólította fel tegnap az olajat exportáló országokat
William Ramsey, aki az Egyesült Államokat képviseli a Nemzetközi
Energiaügynökségben, miután Irak a hét elején bejelentette: nem újítja meg
olajszállítási szerződéseit. Az arab ország exportjának leállítása miatt napi
2,3 millió hordóval csökkenhet a kínálat a nyersolaj világpiacán. Egyes hazai
szakértők attól tartanak, hogy az olajárrobbanás a tervezettnél lényegesen
magasabb inflációhoz vezethet, és emiatt az egész gazdaságra negatív hatással
lehet. Az iraki vezetés azért függesztette fel a nyersanyag-kivitelt, mert az
ENSZ Biztonsági Tanácsa múlt hét pénteki ülésén úgy határozott, hogy a szokásos
hat hónap helyett csak két hétre hosszabbítja meg az iraki kereskedelmet
szabályozó, úgynevezett "olajért élelmiszert" programot. A projekt szerint az
arab állam 1996-tól félévente meghatározott értékben exportálhatott
nyersanyagot. Az ásványkincs értékesítéséből származó bevétellel azonban az ENSZ
gazdálkodott, ebből finanszírozta az iraki hadsereg Kuvait elleni támadása miatt
keletkezett károk megtérítését és az iraki kormány élelmiszer- és
gyógyszerbeszerzéseit. Irak eleinte félévente kétmilliárd dollár értékben
adhatott el olajat, később azonban fokozatosan növelhette termelését. A
legutóbbi periódusra nyolcmilliárd dollár fölé emelkedett a kvóta, így Irak
teljes kapacitással termelhetett. Az utolsó hat hónapos időszak azonban a hét
elején lejárt. A Légiforgalmi és Repülőtéri Igazgatóság (LRI) szerdán két
közleményt adott ki cikkünkkel kapcsolatban, amelyben beszámoltunk arról, hogy
az LRI-nél a nemrég befejeződött vizsgálat szerint súlyos hiba volt, hogy
áprilisban a cég akkori vezetője átvette a kanadai beruházótól a Ferihegyi
repülőtér 2/B terminálját. A jelentés megállapítja, hogy a hiányosságok egy
része a terminál üzemeltetését veszélyeztetik. Az ebből származó kár legalább
több száz-millió forint, ami az államot terheli. Lapunk úgy tudja, Katona Kálmán
közlekedési miniszter tegnap este bekérette magához az LRI igazgatóját, de
Kovács Péter nem ment el. A miniszter fel akarja menteni Kovácsot. Szerdán
megpróbáltunk az érintettekkel beszélni, de mindenki elzárkózott,
megkeresésünkre nem reagáltak, így azt sem tudtuk megkérdezni tőlük, hogy
ismerik -e az általunk közölt jelentésben foglaltakat. Az LRI szerdán két
közleményt juttatott el szerkesztőségünkhöz. Az elsőben tételesen cáfolták a
cikkünkben leírtakat, és helyreigazítási kérelemmel fordultak a
szerkesztőséghez. Ezt este visszavonta a cég. A második közleményben azt közli
az LRI, hogy mindent megtesz az utasforgalom és légi közlekedés zavartalan
működéséért. A Népszavában megjelent írással kapcsolatban belső vizsgálatot
rendeltek el. A vizsgálat befejezéséig nem nyilatkoznak, s annak eredményéről
tájékoztatják a nyilvánosságot. A legfőbb ügyész, Györgyi Kálmán
meghallgatásával, kisgazda képviselők nélkül ma megkezdi munkáját az olajügyeket
vizsgáló parlamenti testület. A zárt ülésen Györgyi azokat az elmúlt egy
hónapban készített dokumentumokat ismerteti, amelyeket Orbán Viktor
miniszterelnök október 25-i kérése alapján az Országgyűlésnek állított össze.
Buza Attila, az albizottság fideszes elnöke lapunk kérdésére elmondta: Györgyi
eddigi munkájához kétség sem férhet, ezért kérték meg, hogy számoljon be az
elkészített dokumentumok tartalmáról, az elmúlt tíz év jogszabályainak hibáiról,
az olajügyeket kiváltó joghézagokról és az eljárások eredményeiről. A Független
Kisgazdapárt az albizottságba nem delegálta egyetlen képviselőjét sem, mert az
FKGP szerint ezeket az ügyeket egy külön parlamenti testületnek kell vizsgálnia,
ez azonban még nem alakult meg. Érdeklődésünkre Buza kijelentette: a kisgazdák
nélkül is akadálytalan lesz az albizottság működése. A Fidesz képviselője úgy
véli, ha a kisgazdák által kezdeményezett testület is megkezdi munkáját, akár
párhuzamosan is dolgozhat a két bizottság. Buza szerint azonban néhány ülés után
az albizottság átadhatja a már beszerzett dokumentumokat, vallomásokat, s így
már a magasabb szintű parlamenti testület folytathatja a vizsgálatokat.
Kérdésünkre Buza azt is elmondta: azért volt szükség az albizottság
felállítására és munkájára, mert így lehetett a leggyorsabban elkezdeni a Békés
megyei olajügyek tisztázását. Jogvédők szerint is sok esetben alkotmányos
jogokat sérthetnek a munkahelyi kamerák. Elképzelhető, hogy rövid időn belül
hivatalos állásfoglalás is készül arról: készüljön részletes törvényi
szabályozás elhelyezésükről. Magyarországon a bankok, benzinkutak,
bevásárlóközpontok mellett már termelő, ipari vállalatoknál is a nap 24 órájában
kamerák figyelik az üzemi területeket. Sokszor maga az igazgató követi
folyamatosan a munkavállaló minden lépését, akár még az öltözőkbe is bekerülnek
a "megfigyelők", és készülnek a felvételek. A cég vezetői elsősorban
vagyonvédelmi, illetve biztonsági okokra hivatkozva szerelik fel és üzemeltetik
a rendszereket, amelyek — mintegy "mellesleg" — a munkavállalókat is figyelik,
miként végzik dolgukat. Az ország egész területéről érkeznek a panaszok a
munkahelyen felszerelt kamerákkal kapcsolatban. A dolgozók sok esetben titokban
keresik fel érdekképviselőiket, segítsenek emberhez méltóbb munkafeltételeket
teremteni. Megalázónak és kiszolgáltatott helyzetnek érzik, hogy "valaki"
állandóan figyelje őket. Mind a szakszervezeti képviselők, mind az Adatvédelmi
Hivatal tehetetlen a munkahelyeken egyre terjedő megfigyelésekkel szemben,
miután nincsenek törvényi korlátai a kamerák működtetésének. Az sem
szabályozott, hogy a képen rögzített személyes adatok hová kerülnek, készítőik
meddig tartják meg őket. A rendszer használatának egyetlen kikötése, hogy
üzemeltetői tudassák a "megfigyeltekkel", hogy figyelik őket, de ők még ezt a
feltételt is sok esetben elmulasztják. Kiskunfélegyháza környékén az egyik
elektrotechnikai cég alkalmazottait például teljes munkaidejük alatt kamerák
figyelik. A panaszosok szerint korábbi lopásokra hivatkozva a tulajdonosok az
üzem egész területét, a folyosókat és az irodákat is bekamerázták, sőt még
videofelvételek is készülnek az alkalmazottakról. Ugyan ilyen konkrét eset
ismert az érdekképviselők előtt Kerekegyházán is. Az ottani fémipari cégnél az
igazgató szobájában van a rendszer központja, s székéből bármikor bármelyik
dolgozóját képernyőjére kapcsolhatja, s figyelemmel kísérheti minden mozdulatát.
Az Adatvédelmi Hivatalba is érkeznek hasonló bejelentések. Legutóbb egy húsipari
cég dolgozói kértek vizsgálatot, miszerint még a női öltözőkbe is kamerák
kerültek. A hivatal kiderítette, hogy valóban ott is vannak kamerák, igaz,
"intim" helyeken nem látja a dolgozókat a rendszer, de törvényi szabályozás
nélkül jogsértőnek nem ítélhette. A szlovák szociáldemokraták nem tudják
elfogadni, hogy egykori vezetőjüket 1992-ben egyszerű autóbalesetben vesztették
el. Ezért Alexander Dubcek halála körülményeinek tisztázására perújrafelvételt
kezdeményeznek. A közelmúltban benyújtott költségvetési törvényjavaslat nem
garantál valós béremelést a közoktatásban dolgozóknak — jelentette ki Varga
László, a Pedagógus Szakszervezet titkára. Véleménye szerint a tervezett új
jogszabály nem teremti meg a fenntartók számára a működéshez szükséges
forrásokat, ezért a jelenlegi formájában elfogadhatatlan. Az oktatási tárca
kabinetfőnöke ezzel szemben úgy véli: a következő évben megvalósuló 2-3
százalékos reálbér-növekedéssel folytatódik a közoktatásban dolgozók keresetének
felzárkóztatása. "Nem csináltam semmi mást, csak szolgáltam a muzsikát és a
közönséget" — mondja lapunknak adott interjújában Melis György, akit ma este az
Operaház közönsége abból az alkalomból ünnepel, hogy a kiváló énekes éppen fél
évszázada, 1949. október 18-án lépett először az Ybl-palota színpadára a Carmen
Moraleseként. A mai jubileumi előadás első felében Mozart Cosi fan tuttéjének I.
felvonása hangzik fel, ezt pedig Johann Strauss Cigánybárójának I. felvonása
követi majd — mindkettőt maga az ünnepelt választotta a programba. "Nem akarok
elébe menni a Fidesz-MPP országos választmánya döntésének, a párt tagjaként
várom, hogy ki akarnak -e zárni", mondta Helmeczy László fideszes országgyűlési
képviselő, a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei közgyűlés elnöke lapunknak arra a
kérdésére válaszolva, hogy nem kíván -e elébe menni a várható kizárásának, nem
lép -e ki önként. Mint ismeretes, Helmeczyt a Fidesz hivatalos jelöltje, Tóth
András ellenében többek között az MSZP támogatásával választották a megyei
közgyűlés élére. A választást követően a Fidesz szabolcsi választmánya ugyan nem
vette napirendre a megyei elnökség kezdeményezését, hogy a renitens elnököt
zárják ki soraik közül, de az országos választmány december 11-én ismét
foglalkozik Helmeczy eltávolításának ügyével. Helmeczy kijelentette: " Ebben az
ügyben nem nekem kell szégyenkezni, nem én vittem az utcára a kérdést. De
legalább bebizonyosodhat, hogy a Fidesz-birodalomban hiába van nagy többséggel
megválasztott elnök vagy sikeres helyi politikus, ha ellentétbe keveredsz az
országos vezetéssel, akkor minden eszközzel megpróbálnak lejáratni. " Helmeczy
szerint ez az oka annak, hogy a "Fidesz közeli sajtó" az utóbbi hetekben
megpróbálja besározni őt és családját, gyerekei vállalkozását, sőt a nemrég
elhunyt Zilahi József MDF-es megyei közgyűlési elnök "emlékét is kikezdték".
Helmeczy tegnapi sajtótájékoztatóján elmondta, hogy időközben az MTV Aktuális,
illetve Szabadság tér című műsorából kitiltották. Cáfolta az MTV
hírigazgatójának, Csemely Péternek a Napi Magyarországban megjelent állítását,
aki megalapozatlannak minősítette ezt a vádat, és bemutatta azt az
üzenetrögzítős hangfelvételt, amelyen a televízió egyik munkatársa közli vele,
hogy eltanácsolták a reggeli műsorba való meghívásától. Helmeczy elmondta, hogy
a Napi Magyarországgal szemben, amely szintén több cikkben foglalkozott családja
ügyeivel, már legalább öt büntető- és személyiségi jogi pert kezdeményezett.
Várhegyi Attila, a Fidesz-MPP országos választmányának elnöke elmondta: a
jóhiszeműség megköveteli, hogy a Szabolcs megyei elnök legalább még egyszer
megkísérelje Helmeczy László kizárásának ügyét a megyei választmány napirendjére
tűzni. Ennek során fel kell hívni a tagok figyelmét, hogy a párt alapszabálya
szerint a kizárási indítványt a soron következő választmányi ülésen meg kell
tárgyalni. Várhegyi hozzátette: ha másodszor sem sikerül napirendre tűzni, akkor
az országos választmányra vár a döntés. Az MSZP parlamenti frakciója az
Országgyűlés külügyi bizottsága mai ülésén — napirend előtt — kezdeményezi, hogy
a testületnek beszámoló Martonyi János külügyminiszter mondja el véleményét
Jeszenszky Géza washingtoni nagykövet Fábry Pálhoz, a Pulitzer-emlékdíj
alapítójához írt leveléről, melyben újságírókat kritizál. Molnár Gyula, a
bizottság szocialista alelnöke lapunknak nyilatkozva hangsúlyozta: a külügyi
tárca vezetőjének vissza kellene hívni az ellenzék bizalmát eljátszó
nagykövetet. Ha ezt mégsem teszi meg, az MSZP elvárja a félévente botrányt
kavaró Jeszenszky Gézától, hogy önként távozzon posztjáról. Mint arról tegnap
beszámoltunk, a nagykövet nem kíván lemondani tisztségéről. Szakmai szervezetek
is tiltakoznak Jeszenszky levele ellen. Wisinger István, a Magyar Újságírók
Szövetségének elnöke "furcsállja", hogy a levelet magánjellegűnek tekinti a
külügyminisztérium. Ugyanakkor tiltakozik az ellen, hogy bárki is "Goebbels
módszereit használó" újságíróknak minősítsen 13 hazai Pulitzer-emlékdíjas
zsurnalisztát. Laptársunkhoz eljuttatta közleményét a Nemzetközi Újságíró
Szövetség is: Sajnálatosnak tartjuk a nagykövet mértéket nem tartó
szóhasználatát. Megjegyzéseit az újságírók személyi integritása és szakértelme
elleni támadásnak tekintjük — olvasható a közleményben. Idén júliusban
magyarországi roma közéleti szereplők bírálták Jeszenszkyt, aki a Washington
Times-ban megjelent olvasói levelében a cigányság jelenlegi helyzetéért a
szegénység és az alacsony iskolázottság mellett az "örökölt életstílust" is
felelőssé teszi, amely szerinte "minden kezdeményezést nélkülöz a kitörésre". A
nagykövet levele egy, a magyarországi romákról szóló amerikai újságcikkre
reagál, melyben az amerikai szerző többek között intézményes rasszizmusról ír.
Világosi Gábor szerint a megfigyelési ügyben a fideszes Kosztolányi Dénes által
készített bizottsági jelentéstervezetnek az a fő törekvése, hogy eltussolja a
tényeket. A bizottság szabad demokrata tagja úgy véli, a jelentésnek
tartalmaznia kellene, hogy Orbán Viktor miniszterelnök bejelentése valótlan, és
a miniszterelnök kijelentésének igazolására Kövér László apparátusa lépéseket
tett. Világosi közleménye szerint a bizottság jelentésének inkább azzal kellene
foglalkoznia, hogy a titkosszolgálatok milyen szerepet játszottak a
miniszterelnök tavaly augusztusban elhangzott bejelentésének igazolásával
kapcsolatban. Az SZDSZ részéről korábban már elhangzott hasonló állítás, amelyet
Kövér László hivatala alaptalan rágalmazásnak nevezett, egyúttal bocsánatkérésre
szólította fel a szabad demokraták elnökét. Szerdán azt közöltük, hogy az LRI
igazgatója, Kovács Péter megbízásából készített, napokban elkészült szakértői
jelentés megállapítja: annak ellenére, hogy a kanadai CCC többször sürgette a
terminál átadását szentesítő szerződés, az "Értesítés a Végső Befejezésről" című
okmány aláírását, a cég korábbi, felmentett igazgatója, Erdei Tamás ezt
megtagadta. A jegyzőkönyvet azonban aláírta Somogyi-Tóth Gábor, aki Erdei
menesztése után megbízott igazgatója volt néhány hónapig az LRI-nek. A szakértői
jelentés szerint ezt annak ellenére tette, hogy a rendelkezésre álló
szakvélemények egyhangúan ellenezték. Ráadásul azokat az úgynevezett
hiánypótlásokat, amelyek a szerződésben vállalt, de be nem fejezett vagy el nem
készült "teljesítéseket" sorolja fel, Somogyi-Tóth megbízott igazgató működési
idején átminősítették garanciális hibákká. A szakértői jelentés szerint ha a
javítások költsége a hitelek részletét veszélyezteti, a magyar államnak kell a
részletet kifizetnie garanciavállalása alapján. A jelentés összegzésül
megállapítja, hogy az átadási jegyzőkönyv aláírása súlyos hiba volt. Az ebből
származó, legalább több százmillió forintot elérő kár az államot terheli, mert
az LRI-nek üzemeltetési kényszerből azt saját költségén ki kell javítania. A
jelentés azzal zárul, hogy a megbízott igazgatónak, Somogyi-Tóth Gábornak
megbízatása folytán ezt a jegyzőkönyvet csak a közlekedési miniszter, Katona
Kálmán engedélyével írhatta alá. Katona Kálmán közlekedési miniszter a Nap-kelte
című műsorban, úgy fogalmazott, hogy az átvételt szentesítő szerződést az ő
engedélyével írta alá az LRI megbízott igazgatója. Az LRI jelenlegi vezetésével
kapcsolatban megjegyezte, hogy vannak kifogásai vele szemben, de az igazgató
felmentésének kérdésében még nem döntött. Az LRI belső vizsgálati jelentése
szerint nem történt meg a 2/B terminál tűzvédelmi rendszerének teljes, éles
kipróbálása a még szükséges pótlások elvégzésével, ezért nem tudni, hogy egy
düsseldorfihoz hasonló tűz esetén a védelmi berendezések közül mi és hogyan
működne. Tatár Attila tűzoltó ezredes, a BM TOP repülőtéri tűzoltó-parancsnokság
parancsnoka lapunknak elmondta, a jelentésben leírt megállapítás túlzó. A
tűzoltóság szakemberei decemberben bejárták a 2/B terminál valamennyi
tűzszakaszát, megvizsgálták és kipróbálták valamennyi tűzvédelmi berendezést.
Találtak ugyan hiányosságokat, de olyat nem, amely gátolná a terminál
biztonságos üzemeltetését. Erről szakhatósági állásfoglalás is készült. A
magyarországi tűzvédelmi rendszer sajátosságai miatt a düsseldorfihoz hasonló
tűz ráadásul nem is fordulhatna elő a 2/B terminálon. Az akkor feltárt
hiányosságokat a terminál üzemeltetése során felszámolták. A tűzoltóparancsnok
szerint a 2/B terminál a legkorszerűbb tűzvédelmi rendszerekkel lett
felszerelve. Az ezredes szerint nézőpont kérdése, hogy megtörtént -e a teljes
körű tűzvédelmi próba. Igaz ugyan, hogy a terminál átadása után kialakított
bérelt területekkel, illetve azóta átalakított területekkel együtt nem volt
ilyen, de a részegységeknél külön-külön ez megtörtént, ezért fölfogható úgy is,
hogy megvolt a teljes tűzvédelmi próba. A Népszava információi szerint a
Legfelsőbb Bíróság elutasította az MSZP-frakció fellebbezését a Magyar Televízió
Közalapítvány kuratóriumi elnökének, Bakó Lajosnak a nyilvántartása ellen, mivel
a képviselőcsoport nem jogi személy, és nem lett volna joga fellebbezni. A
szocialisták amiatt támadták meg a nyilvántartásba vételt, mert a parlament csak
négy kormánypárti tagot választott a médiatörvény által előírt 8 helyett. Bakó
Lajos ezzel jogerős módon a kuratórium elnöke, a másik három elnökségi tag
nyilvántartásba vétele és a tavaly nyáron leköszönt tagok törlése pedig
folyamatban van. Az LB tegnap felfüggesztette a tárgyalást az RTL Klub
kereskedelmi televízió műsor-szolgáltatási szerződésével kapcsolatos
felülvizsgálati eljárásban. Az LB-n ugyanis jogegységi eljárás van folyamatban
avval kapcsolatban, hogy egy pályázaton vesztes fél kérheti -e a bíróságtól a
győztessel szerinte jogszerűtlenül megkötött szerződés felbontását. A jogegységi
döntés várhatóan decemberben születik meg. Mint ismeretes, az LB másodfokon úgy
foglalt állást, hogy az Országos Rádió és Televízió Testület jogsértést követett
el, amikor az RTL Klubot nem zárta ki a pályázatból, azt azonban, hogy a
médiatörvény értelmében fel kell mondani a műsorszolgáltatási szerződését, csak
az ítélet indoklásában mondta ki. Várhatóan több ezer fő részvételével tart
tiltakozó demonstrációt a Fiatal Baloldal elnevezésű ifjúsági szervezet ma este,
hat órakor a Kossuth téren. A több országos szakszervezet és civil ifjúsági
szervezetek részvételével megrendezésre kerülő, Kézfogással egy új évezredért
című demonstráción az antiszemitizmus ellen kívánnak fellépni. A rendezvény
szónoka Tamás Gáspár Miklós filozófus lesz. A szervezők petíciót nyújtanak át
Áder Jánosnak, az Országgyűlés elnökének, amelyben figyelmeztetnek az egyre
elterjedtebbé vált antiszemita, rasszista megnyilvánulások veszélyére. A
szervezők úgy vélik, mindenkinek egységesen fel kell lépnie a szélsőjobb
előretörése ellen, mert "vétkesek közt cinkos, aki néma". Nyakó István, a Fiatal
Baloldal alelnöke elmondta, többek között Bárdossy László egykori
miniszterelnöknek a MIÉP által kezdeményezett rehabilitációja, illetve Schmidt
Máriának, a miniszterelnök főtanácsadójának a holocausttal kapcsolatos nézetei
miatt tiltakoznak. A MIÉP XI. kerületi ifjúsági tagozata "nem tartja
igazságosnak", hogy nem csatlakozhat a tüntetéshez. Ezért minden más
szervezettől elhatárolódva "Tégy a magyargyűlölet ellen!" feliratú táblákkal
állnak majd sorfalat a parlament előtt. A kormány szeptember végén nyújtotta be
a parlamentnek a jövő évi költségvetési törvényjavaslatát, mely nem sok jót ígér
a közoktatásban dolgozóknak — nyilatkozta lapunknak Varga László. A közoktatási
törvény nyári módosítása ugyan növelte az állami szerepvállalás mértékét, a
javaslat szerint azonban a több mint 31 milliárd forintot nem külön
támogatásként kapnák meg az önkormányzatok, hanem a személyi jövedelemadó (szja)
helyben maradó részéből kellene elkülöníteni bizonyos összeget. Így az
önkormányzatok szja jogcímen kapott forrásai jövőre kétharmaddal lesznek
kisebbek, mint jelenleg. A Pedagógus Szakszervezet titkára úgy véli: hiába nőnek
az oktatási normatívák átlagosan 22 százalékkal, az iskolákat fenntartó
önkormányzatok költségvetési pozíciói összességében 6-7 százalékkal javulnak
csupán. Ez pedig megegyezik a kormány által prognosztizált infláció mértékével.
Mindez azt jelenti, hogy a megnövekedett feladatoknak önkormányzati szinten nem
lesz meg a fedezetük. Ami pedig újabb iskolabezárásokhoz, illetve
összevonásokhoz vezet majd. "A költségvetési javaslat ilyen értelmű
beterjesztésével a kormány megsérti a korábban elfogadott közoktatási törvényt"
— jelentette ki az érdekvédelmi szervezet titkára. Varga László elmondta: a
kormány javaslatában azt ígéri, hogy a közszféra egész területén 8,25 százalékos
bérfejlesztést valósít meg, s ugyanennyivel növeli a pótlékalapot is. A bérek
hét-nyolc év alatt bekövetkezett 36-37 százalékos reálértékvesztését, valamint a
versenyszféra és az oktatási ágazat indokolatlan és jelentős
bérszínvonal-különbségét azonban nem lehet évenkénti néhány százalékos
reálkereset-növekedéssel kiegyenlíteni — vélte a PSZ titkára. A szakszervezet
álláspontja szerint 3-4 évre szóló, felzárkóztató programot kell elfogadtatni,
amelyhez garantált finanszírozási és bérrendszerbeli feltételeket kell
megteremteni. A tanárok keresete jelentősen a nemzetgazdasági átlag alatt van —
jelentette ki Varga László. A PSZ szerint a cél az, hogy az oktatási ágazat
átlagkeresete a fejlett országokéhoz hasonlóan 20-30 százalékkal legyen a
nemzetgazdasági átlag felett. A tanárok fizetésének pedig ismét el kellene érnie
az egy főre jutó GDP értékét (jelenleg 0,7), későbbiekben pedig az európai uniós
átlagnak megfelelően az 1,4-1,5-ös értéken kellene állandósulnia. A bértáblát az
idei évben befagyasztották, így az ígért emelés is a tavaly decemberi értékekre
vonatkozik csupán — tette hozzá a szakszervezet titkára. Probléma továbbá, hogy
a befagyasztott tábla értékeinek 8,25 százalékos emelése nem jelent garantált
bérnövekedést azoknak, akiknek az idei bérfejlesztése ettől nagyobb mértékű
volt. (Az oktatási intézményekben nem tanárként dolgozók bére például átlagosan
12 százalékkal nőtt az idén). Ez alól csak a pedagógus munkakörben dolgozók a
kivételek, hiszen nekik törvényben szabályozott az 1,19-es szakmai szorzó
alkalmazása, így az évenkénti garantált bérfejlesztés. A 2000. évi költségvetés
tervezete nem az szja helyben maradó részét csökkentené, hanem a szabadon
felhasználható részt — reagált az elmondottakra Sió László, az Oktatási
Minisztérium kabinetfőnöke. Ez azt jelenti, hogy az önkormányzati támogatásokat
az elosztás szempontjából a feladatellátáshoz kapcsolja. A kormány a közoktatási
normatívák emelésével azt a szándékát fejezte ki, hogy az oktatás ebben a
rangsorban kerüljön az első helyre. A pedagógusok bérét kiemelten kezeli a
kormány — nyilatkozta Sió László. Az idei évben például garantáltan 16+3
százalékkal emelte alapbérüket. Ezzel lehetővé vált az alapbérek reálértéken
történő érzékelhető mértékű emelése és a következő évi 8,25 százalékos
keresetemelkedés szintén 2-3 százalékos reálérték-növekedést eredményez. A tárca
fenntartja azt a javaslatát, hogy a közoktatás területén nem pedagógus
munkakörben foglalkoztatottak számára 1,12 szorzó bevezetésére kerüljön sor, és
azt is, hogy a pedagógusok kiemelkedő munkavégzéséért járó keresetkiegészítés
összege a duplájára növekedjen. Nem fogadta el a fővárosi önkormányzat Budapest
közlekedési rendszerének fejlesztési tervét. A javaslat hosszú távra
meghatározná a főváros főbb közúti, tömegközlekedési fejlesztéseit. Kiemelt
feladatként kezeli a terv a szentendrei és a csepeli HÉV belváros alatti
összekötését, a 4-es metrót, a budai alsó rakpart szélesítését, valamint a
Körvasútsori és a Külső keleti körút megépítését. Határozatképtelenség miatt nem
fogadta el tegnap Budapest közlekedési rendszerének fejlesztési tervét a
fővárosi önkormányzat. Az ellenzék kivonult, ugyanis a városvezető koalíció
olyan módosító indítványt csatolt a határozathoz, amely a kormányra hárítja a
felelősséget, hogy Budapestet sújtó költségvetési elvonásai miatt nem lehet
tartani a fejlesztések ütemét. A városatyák szakmailag egységesen megfelelőnek
tartották a fejlesztési tervet, ám míg a koalíció a kormányt okolta a
finanszírozás hiányai miatt, addig az ellenzék szerint a városvezetés nem
építette be a beruházások egy részét a jövő évi költségvetésbe és a hétéves
finanszírozási tervbe. A terv abból indul ki, hogy a közlekedés napjainkban a
főváros fejlődésének nem motorja, hanem gátja. A tömegközlekedés a leépülés
időszakát éli, folyamatosan teret veszít az autókkal szemben, az egyéni
közlekedést viszont nem képes ellátni az alulfejlett közúthálózat. A járművek 80
százaléka az autók megjelenése előtt kialakult történelmi úthálózaton
közlekedik. Mindez mára kritikus forgalmi és környezeti helyzethez vezetett. A
terv célja, hogy az egyéni és közösségi közlekedés egymásba fonódva fejlődjön,
úgy, hogy a tömegközlekedés gyorsabb, kevesebb átszállást igénylő legyen,
kiegészülve nagy parkolókkal. Kiemelt feladat a 4-es metró, az 1-es villamos
meghosszabbítása a Kelenföldi pályaudvarig, az 56-os villamos gyorsvasúttá
fejlesztése és levezetése az Erzsébet hídig, a budai 19-es és 17-es villamosok
összekötése, a szentendrei és a csepeli HÉV belváros alatti összekötése, a MÁV
elővárosi hálózatának kialakítása. Emellett cél olyan nagy tömegközlekedési
(intermodális) csomópontok kialakítása, ahol az utas vagy az autóját az olcsó és
őrzött parkolóban hagyó autós a központ felé gyorsvillamossal, kifelé vasúttal,
oldalirányban pedig villamossal, busszal közlekedhet. A közúti főhálózat
legfontosabb feladatait a tervet készítő szakemberek a Hungária körút
befejezésében, a Körvasútsori (Munkás) körút és a hozzá kapcsolódó aquincumi,
albertfalvai hidak megvalósításában, a külső keleti körút megépítésében, a budai
alsó rakpart kétszer két sávossá bővítésében látják. Szakemberek szerint az M0-s
körgyűrűt különböző forgalmi átbocsátóképességgel kellene megépíteni. Így a már
megépült déli szakaszt autópályává kell majd átalakítani és építését úgy
folytatni, hogy Maglódtól egyenesen Gödöllő felé haladjon. A szakemberek szerint
ugyan az nem vitatható, hogy vagyonvédelmi és biztonsági okokból sok helyen
szükség van kamerákra, azonban sokszor semmi nem indokolja, hogy az
alkalmazottakra fókuszáljon a rendszer. Pedig még a kereskedelemben, bankok,
benzinkutak, bevásárlóközpontok területén is nem ritka példa, hogy a pénztárost
és nem a terepet, helyiséget veszi a készülék. Az Adatvédelmi Hivataltól kapott
információk szerint várható, hogy hamarosan hivatalos ombudsmani állásfoglalás
készül a kamerák használatáról. Eszerint szükséges lenne ezek törvényi
szabályozása, miután sok esetben valóban személyiségi jogokat sérthet a
kamerahasználat. A különböző szolgáltatási területeken, ahol nagy a
vendégforgalom, a biztonság szempontjából nélkülözhetetlen a megfigyelés. Lencse
fókuszában lépünk a bankba, felvétel készül a bankautomatáknál, bevásárlás
közben. Az adatvédelmi szakemberek szerint ez még elfogadható lenne, azonban azt
már semmi nem szabályozza, mi lesz a sorsa a felvételeknek, meddig őrzik az
üzemeltetők a képeket és mire használják. Tegnap kaptak tájékoztatást további
sorsukról a II. kerületi iskolák. Az önkormányzat képviselője ismertette a
megszüntetésekre, illetve összevonásokra vonatkozó terveket. Az átalakítások
összesen 10 intézményt érintenek, közülük négyet vonnak ki az oktatási
szférából. Több általános iskolát készül bezárni, illetve összevonni a II.
kerületi önkormányzat a megfogyatkozott diáklétszámra és a kevés pénzre
hivatkozva. Kiszivárogtatott információ szerint a valódi ok az értékesítés. A
változtatás a Fenyves és a Fillér utcai, az Újlaki és a Margit körúti és a
Marczibányi István Általános Iskolát, a Kodály Zoltán Ének-Zene Általános
Iskola, Gimnázium és Zeneiskolát, valamint a Járdányi Pál Zeneiskola és
Pedagógiai Szakszolgálatot, továbbá a II. Rákóczi Ferenc Gimnáziumot, a
Törökvész úti és a Pitypang utcai általános iskolát érintheti. Az első körben
20-30, a teljes átszervezéssel 70-80 pedagógus egzisztenciája kerülhet
veszélybe. Több mint 2000 tanuló kényszerülhet más intézményben, esetleg más
pedagógiai módszerek alapján tanulni. Koncz Imre, az SZDSZ helyi frakciójának
elnöke szerint miután most szakmai ad hoc bizottság alakult, már kellőképpen
előkészítettnek tekintik az illetékesek a tervet. A legújabb elképzelések
szerint a Fillér utcai iskolát a Fenyves utcaival vonnák össze. Még nem
ismeretes, hogy a Fenyves utcai iskolát tagozatként csatolnák -e a Fillér
utcaihoz, vagy mindkét intézményt megszüntetve új vezetőségi pályázatot írnának
ki. Tudomásunk szerint további szakmai kérdések is felmerülnek. Például az, hogy
a Fillér utcai iskola pedagógiai programjába nem illene bele a Fenyves utcaié.
Ez utóbbi nem iskolaérett, problémás gyerekekkel is foglalkozik. Az új
helyzetben megszűnne a csoportokra bontás lehetősége, a tantermek száma sem
lenne elegendő. A szülők tiltakoznak és harcolnak az összevonás, esetleges
megszüntetés ellen. A Margit körúti általános az egyetlen olyan intézmény a
kerületben, ahol hátrányos helyzetű, beilleszkedési nehézségekkel küzdő és
enyhén értelmi fogyatékos gyerekek tanulnak. Többségüket, rászorultságuk okán,
más kerületekből utalják ide. A tervezett bezárás 75 diákot és 17 pedagógust
érint. Az önkormányzat elképzelései szerint egy XII. kerületi iskola és a
Csillagszem Iskola venné át a gyerekeket. Benkő Gábor képviselő csupán tegnap
tájékoztatta az érintett intézményeket további sorsukról. Az ezt követő
sajtótájékoztatón kijelentette: a híresztelésekkel ellentétben nem szállodákat
szándékoznak létesíteni a megszűnő iskolák helyén, hanem oktatási célokra
kívánják bérbe adni. Ezek nem kerülnek ki az önkormányzat tulajdonából.
Testületi döntés leghamarabb januárban várható. A területi ellátási
kötelezettséggel működő háziorvosi, házi gyermekorvosi és fogorvosi ellátás
kerüljön ki az önkormányzatok hatásköréből, és az ellátási felelősséget adják át
az orvosoknak — kezdeményezik az önálló orvosi tevékenységről szóló
kormányjavaslathoz benyújtandó módosító csomagjukban a három koalíciós frakció
képviselői. Horváth Zsolt (Fidesz) hangsúlyozta: céljuk az, hogy a három
érintett praxis egy-egy körzethez, egy-egy területi ellátáshoz kötődjön. A
módosítások értelmében az önkormányzatoknak továbbra is ingyenesen kellene
biztosítaniuk a tulajdonukban lévő rendelőket az orvosi ellátáshoz, vagy a
háziorvosok tulajdonába adhatnák azokat. A koalíciós képviselők szerint ezzel
nem éri kár az önkormányzatokat, mivel a szóban forgó vagyonhoz annak idején
ingyen jutottak hozzá. A működtetési jogot, azaz az önálló orvosi tevékenység
nyújtására jogosító engedélyt a Magyar Orvosi Kamara adná ki az orvosnak egy
meghatározott ellátási területre. Ezzel — az elhangzottak szerint — a kamara
egyetért. Horváth Zsolt jelezte: a tervezett változtatás érinti a kétharmados
többséggel módosítható önkormányzati törvényt, tehát ellenzéki szavazatokra is
szükség van ahhoz, hogy az új rendszer 2000. január elsején elindulhasson.
Alkotmánysértőnek találták a szocialisták a szociális és munkaügyi törvény
módosításának egyes pontjait. Több párt képviselője szerint is az új elképzelés
kidolgozatlan, ellentétes a Munka törvénykönyve előírásaival. Mindkét bizottság
elfogadta a javaslatot, parlamenti vitára alkalmasnak találta. A szocialisták
tovább támadják a tervezetet, s elképzelhető, hogy az Alkotmánybírósághoz
fordulnak. Az Országgyűlés gazdasági valamint a szociális és egészségügyi
bizottsága szerdán tárgyalta a szociális és munkaügyi törvények módosításának
előterjesztését. A szociális és munkaügyi törvények módosítása lehetőséget ad
arra, hogy a munkavállalókat akár a minimálbérnél kevesebb pénzért dolgoztassák.
Ha egyes önkormányzatoknál például csak 4 órás munkalehetőség van, elképzelhető,
hogy mindössze 7 ezer forintot kap a munkanélküli a letöltött egy hónapra a
közcélú munkáért. Ugyan a javaslat kidolgozói szerint ez részmunkaidőnek számít,
így törvényes az alacsony bér. Miután a rászorulók a módosítás szerint más
munkát nem vállalhatnak, ebből a pénzből kell 30 napig gazdálkodniuk. A
felszólalásokban kifogásolták a bevezetés idejét is. Miután a munkavállalók 4
éven keresztül fizetik a munkanélküli-járulékot, ha eltörlik a jövedelempótló
támogatást, sokaknak 4 éves befizetése megy veszendőbe. Az ellenzékiek többsége
elfogadhatónak tartja a "segély helyett munkát" elképzelését, de nem látják
biztosítottnak a foglalkoztatáshoz szükséges munkahelyeket. A várható bevétel
elosztási arányának módosításával kerülhet ma a kormány elé az Erzsébet tér
rendezéséről szóló javaslat. Baán László, a Nemzeti Kulturális Örökség
Minisztériumának helyettes államtitkára lapunknak elmondta, hogy az állam
kétmilliárd forintot szán a megkezdett létesítmény befejezésére. A főváros és a
kultusztárca államtitkára által októberben aláírt előszerződés úgy szólt, hogy
az állam visszaadja a területet az önkormányzat tulajdonába, befejezi a
létesítményt, közösen értékesítik, a bevételből pedig — levonva a közműkiváltás
néhány száz milliós költségét — 50-50 százalékban osztoznak. A módosított
változat szerint a bevételből nemcsak a közműkiváltást, hanem a kétmilliárdos
beruházási költséget is levonnák, az efelett megmaradó bevételt felezné meg az
állam és a főváros. Bőhm András, a fővárosi önkormányzat SZDSZ-frakciójának
vezetője elmondta, hogy a módosításról tud a város vezetése. A szerződést a
változtatások miatt újra a fővárosi közgyűlés elé kell vinni, amelyet az
várhatóan még idén elfogad. Tervek szerint a befejezendő mélygarázs fölé egy
mélyépítésű konferenciatermet építenek, 20-30 kisebb üzlettel. A mélygarázs
férőhelyeit úgy alakítanák ki, hogy főleg a környékbeli üzletek, szállodák autói
parkolhassanak, közforgalmú parkolóhely a főváros által meghatározott műszaki
tervek szerint alig lesz. Az építmény legmagasabb pontja egy méterrel lehet
magasabb az Erzsébet tér térszintjénél. Az építkezés jövőre kezdődne és 2002-ben
fejeződne be. Az RTL Klub kereskedelmi televízió a jövő hét elejétől este 10
óráról 11 órára teszi át az ősszel elindított Este című háttérmagazinjának
kezdési időpontját. A Tv 2-nél azt feltételezik, hogy azért, mert a műsor
nézettsége az utóbbi hetekben nem éri el a Tv 2-n sugárzott Jó estét,
Magyarország! című műsor nézettségének a felét sem. Krecz Tibor, az RTL Klub
hírigazgatója szerint nem erről van szó, hanem arról, hogy a 11 óra jobb hely a
műsornak. Utalt arra, hogy egyik versenytársuk főműsoridőben sugárzott riportot
a csecsen maffiózók kegyetlenkedéseiről, amit a médiahatóság kifogásolt. Az RTL
Klub szeretné elkerülni, hogy a riportjait ilyen kifogással lehessen illetni.
Azt is elmondta, a német RTL Nachtjournal című késő esti magazinját tekintik
példaképnek, és műsorukkal a döntéshozó, felnőtt korú, aktív, jól kereső
népességet célozzák meg. Kereszty Gábor, a konkurens Tv 2 hírosztályának kreatív
főszerkesztője szerint viszont az RTL Klub meghátrált a Jó estét,
Magyarország!-gal való versengés elől. Úgy vélte, az RTL Klub az egyszerűbb
megoldást fogja választani, vagyis hogy este 10 órára betesz egy sorozatot,
amely szerinte még a Tv 2-től is von el majd nézőket. Szerinte nemesebb verseny
az, amikor két azonos kategóriájú műsor vetélkedik egymással, és fájlalja, hogy
így a kevésbé értékes sorozatok "megeszik" az aktuális műsorokat, amelyek még a
leginkább közszolgálati műsoroknak tekinthetők a kereskedelmi televíziózásban.
Az utóbbi hetekben a Tv 2 fél nyolcas Tények című műsora is megelőzi az RTL Klub
Híradóját. Szabó Stein Imre, az RTL Klub kommunikációs igazgatója szerint
azonban csak egész éves összehasonlításban érdemes vizsgálni a két csatornának a
hírműsorok nézettsége terén elért pozícióját, ezért az őszi nézettségi adatok
külön publikálásához nem is járulnak hozzá. Úgy véli, egész éves
összehasonlításban az RTL Klub minden korosztályban vezet vetélytársa előtt, és
abban is biztos, hogy a Híradó legkésőbb decemberben ismét visszaszerzi abszolút
vezető pozícióját a Tényekkel szemben. Az európai élelmiszeriparban végéhez
közeledik a szerkezetátalakítás, így a nagyvállalatok hamarosan a nemzetközi
piacon folytatják küzdelmüket. A cégeknek azonban nem csupán ágazaton belüli
versenytársaikkal, hanem az egyre erősebb multinacionális kiskereskedelmi
láncokkal is szembe kell nézniük. A hazai élelmiszeriparban javában zajlik az
átalakulás és a koncentráció. Ezek a folyamatok néhány éven belül
felgyorsulhatnak, hiszen már nálunk is működnek a nagy kereskedelmi láncok és
minden jel arra mutat, hogy az európai élelmiszer-ipari vállalkozások is
térségünkben fognak terjeszkedni. A cégek minden élelmiszer-ipari ágazatban
más-más célt szeretnének elérni erőik egyesítésével — jelentette ki a Mark
Voorbergen vezető elemző a Rabobank Hungária Rt. által szervezett, az
élemiszeriparban zajló hazai és nemzetközi folyamatokkal foglalkozó
konferencián. Az európai húsipar nemrégiben komoly túltermelési válsággal
küszködött, és emiatt a vágóhidak nem erejük egyesítésével, inkább a
szerkezetátalakítással vannak elfoglalva. Talán ez az oka annak, hogy az európai
húsipari vállalkozások korántsem játszanak akkora szerepet a világpiacon, mint
amerikai versenytársaik. A tejiparban más a helyzet. Európában a
szerkezetátalakítás a végéhez közeledik, így a nagyvállalkozások most arra
törekednek, hogy a konkurencia felvásárlásával mérsékeljék a piaci versenyt és
hogy új fogyasztókat szerezzenek maguknak. A kereslet élénkülése felhajtotta az
árakat is, hiszen a 25 legnagyobb tejipari vállalkozás eladási értéke hat év
alatt 25 százalékkal nőtt. A tejipari óriások küzdelme egyelőre nem a nemzetközi
szintéren zajlik, hiszen az egyesülések 57 százaléka egy-egy ország határain
belül történik. A cukoriparban komoly fúziók történtek az elmúlt néhány évben,
és megkezdődött az "óriások" külföldi terjeszkedése is. Az Európában
tevékenykedő cégek elsőszámú célpontja Kelet-Közép-Európa, mert itt lehet olcsón
termelő gyárakhoz, új fogyasztókhoz és nem utolsósorban termelési kvótához
jutni. A kiskereskedelemben teljesen más okra vezethető vissza a
mamutvállalkozások létrejötte, mint az élelmiszeriparban. Ma már a kereskedők
diktálnak a feldolgozóknak, ők közvetítik a fogyasztók igényeit az
élelmiszergyártóknak. Emiatt az egyesülések célja elsősorban a verseny
csökkentése, illetve a piaci hatalom erősítése. Ezért ma már egyre gyakoribb
jelenség, hogy egy kereskedelmi lánc a piac megismerése vagy megszerzése
céljából élelmiszer-ipari vállalkozást vásárol. A feldolgozókkal szemben a
kereskedők harca ma már egyre inkább a nemzetközi porondon zajlik, az
egyesülések 55 százaléka történik csupán belföldön. A verseny kiéleződését
jelzi, hogy a 20 legnagyobb élelmiszerkereskedelmi lánc eladási értéke két év
alatt 22 százalékkal nőtt. Mark Voorbergen szerint a gyilkos verseny az
élelmiszeriparban és a kereskedelemben is tovább folytatódik és mindkét
ágazatban számítani kell újabb cégegyesülésekre is. A magyar élelmiszeriparban
dolgozó 8600 vállalkozás az ipari termelés 17, az export 10 százalékát adja, és
összesen 1300 milliárd forint termelési értéket állít elő — mondta Fórián
Zoltán, a Rabobank elemzési osztályvezetője. Az ágazatra nagyfokú koncentráció
jellemző, hiszen 220 cég adja a termelési érték 85 százalékát. A koncentráció
több tényező együttes hatására ment végbe. A decentralizált privatizáció miatt
sok kis cég jött létre, ám ezek nem tudták megfelelően kihasználni
kapacitásaikat és egyre inkább lemaradtak a versenyben. A mezőnyt alaposan
"megrostálta" az is, hogy a késztermék árából a tőkeerős multinacionális
kereskedelmi láncok 60 százalékot, a feldolgozók 25 százalékot szereztek meg,
ami nem túl sok, ha azt vesszük, hogy az élelmiszerek drágulása az elmúlt
évtizedben végig elmaradt az inflációtól. Újabb csapást jelentett az is, hogy a
hazai élelmiszer-fogyasztás alaposan lecsökkent. Ilyen kedvezőtlen piaci
helyzetben az egyetlen út az erők egyesítése volt, de ehhez csak kevés hazai
vállalkozásnak volt elegendő pénze, így teret nyertek a tőkeerős befektetők.
Ennek ellenére Fórián Zoltán szerint egyes élelmiszer-ipari ágazatokban újabb
cégegyesülésekre, felvásárlásokra kell számítani. A szesz- és söriparban, a
növényolajiparban és a jégkrémgyártásban már nem kell komoly változásokra
számítani. A sütőipar, a hűtőipar, a borászat és az üdítőital-gyártás
szétaprózott szerkezete sem alkalmas újabb egyesülésekre, ezekben az ágazatokban
csak tulajdonosi koncentrációra lehet számítani. A hús-, a tej-, a baromfi-, a
malom-, az édes- és a konzerviparban azonban még nagy átalakulásokra várhatók. A
tavaly megnyitott nyugat-európai energetikai piacon nem egyedi jelenség, hogy az
emberek katalógusból választhatják ki maguknak azt a céget, amelyiktől áramot
kívánnak vásárolni. A németeknél ez a helyzet, de nincsenek mindenhol ilyen
idilli állapotok. Az egyes országok között meglehetősen nagyok az eltérések,
korántsem egységes a kínálati piac. Jóllehet, Magyarország a kelet-európai
térségben elsőként kezdte el az európai uniós viszonyokhoz igazítani árszintjét
és árstruktúráját, még ma is nagyok az eltérések, hiszen nálunk egyelőre —
legalábbis az uniós átlaggal összevetve — alacsonyak a lakossági és magasak az
ipari fogyasztói árak — hangzott el a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara
szervezésében tegnap kezdődött kétnapos konferencián. Az előadók között volt
Kapolyi László egykori ipari miniszter, ma az energetikai és kommunikációs
hálózatok építésével foglalkozó System Consulting Rt. elnök-vezérigazgatója.
Lapunknak nyilatkozva kifejtette: a villamosenergetikai ágazat irányítói ma még
sokat tehetnek azért, hogy a liberalizálódó piacon Magyarország name legyen
vesztes, hanem használja ki helyzeti előnyeit. Ezért mindenképpen a Kelet és a
Nyugat közötti kapu szerepét kellene magára vállalnia, mégpedig úgy, hogy a
többségi állami tulajdonban maradó Magyar Villamos Művek aktívan működjön közre
a két égtáj közötti energiaáramlásban, a vezetékes rendszerek
összekapcsolásában. Csak így érhető el, hogy a rendszerek összekötésekor magyar
termékek kerüljenek be a technikailag korszerűsödő rendszerbe. A Kopint-Datorg
negyedéves konjunktúratesztjében többek között az áll: az építőipari cégek
októberben kedvezőbben értékelték helyzetüket, mint áprilisban és júliusban, de
borúlátóbbak voltak, mint tavaly és tavalyelőtt októberben. Az átlagosnál
elégedettebbek a szak- és szerelőipari, elégedetlenebbek voltak viszont a
magasépítéssel és épületfenntartással foglalkozó vállalkozások. Kedvezőbbnek
ítélték gazdasági helyzetüket a 100 főnél többet foglalkoztató cégek, mint a 20
vagy kevesebb alkalmazottal működők. Rövidtávú — féléves — kilátásaikat illetően
a cégek egész évben októberben voltak a legoptimistábbak. Termelésük volumenét
hasonlóan minősítették, mint egy évvel korábban (60 százalék szerint az idénynek
megfelelő, 22 százalék szerint magas, 18 százalék szerint alacsony). A termelés
akadályait főként a fizetőképes kereslet hiányában és a versenyeztetés
szabálytalanságaiban látták. A következő félévre vonatkozó előrejelzéseik jóval
optimistábbak. Az iraki export kiesése tovább növelheti a már amúgy is egekig
szökő nyersolajárakat. A világpiacon mértékadónak tekintett északi-tengeri Brent
típusú olaj hordónkénti ára az év elején jegyzett tíz dollár körüli árról
mostanra 25 dollár fölé emelkedett, és egyes számítások szerint a jövő év első
hónapjaira akár hordónkénti 30 dollárra is felmehet az ára. (Az áremelkedésben a
kereslet növekedése mellett az is szerepet játszott, hogy az OPEC — a
Kőolaj-exportáló Országok Szervezete — tagjai bejelentették: a jövőben szigorúan
betartják a termelési kvótákat.) Egyes hazai szakértők szerint, ha az árakat
hosszú időn keresztül nem sikerülne féken tartani, az OPEC-tagországok —
amerikai nyomásra — mindenképpen beavatkoznának. Vagyis feloldanák a kitermelési
korlátozásokat és "elosztanák" egymás között az iraki termelési kvótát. A olaj
világpiaci árának drasztikus emelkedése a magyarországi üzemanyagárakra, azon
keresztül a jövő évi infláció alakulására, így az egész gazdaságra negatív
hatással lehet. A kormányzat 6,3 százalékos inflációs várakozása ugyanis
hordónkénti 18 dolláros olajáron alapszik. Járai Zsigmond pénzügyminiszter egyik
nyilatkozatában nem zárta ki annak a lehetőségét, hogy az infláció a jövő évben
nyolc százalékra emelkedik, ha az olaj hordónkénti ára tartósan 22 dollár fölött
marad. A gazdaságkutatók azonban a forint 9-10 százalékos romlását
prognosztizálják arra az esetre, ha a "fekete arany" ára 20 dollár feletti
szinten stabilizálódik. Az üzemanyag belföldi fogyasztói árának növekedése
azonban növelheti az állam bevételeit, ugyanis a hajtóanyag árának csaknem 70
százalékát a különböző adófajták teszik ki. A benzin hozzávetőleg mintegy 200
forintos literenkénti árából jövőre több mint 130 forintot von majd el a
kormány. Ferke Mihály, a Magyar Ásványolaj Szövetség munkatársa viszont óva
intett a nyersolaj világpiaci árváltozásainak a "túldimenzionálásától".
Elmondta: tapasztalatai szerint a fogyasztókat közvetlenül érintő késztermékárak
— a benzin és a gázolaj ára — többnyire nem azonnal követik a nyersolajárakat.
Ezenfelül az árnövekedés nagysága csak a legritkább esetben azonos a nyersanyag
árának emelkedésével. A szakember úgy véli: világpiac áringadozásai miatt jövőre
legfeljebb néhány forinttal drágulnak majd az üzemanyag-árak Magyarországon. Az
elmúlt nyolc hónapban, amelyből összesen hatot kényszerűségből szabadságon
töltött a parlamenti ellenzék, megváltozott itthon a hatalommegosztás 1990-ben
kialakított rendszere: az e héten audienciát tartó kormányfő gyakorlatilag
kivonta magát az Országgyűlés ellenőrzése alól. A jövő héten ismét ülésező
képviselőház az elmúlt hónapokban nemzetközi szerződések tömeges
"beszentelésével" tudta csak megteremteni azt a látszatot, hogy hatékonyabban
dolgozik, mint az előző parlament. A magyar Országgyűlés az év első 35 hetében
összesen 8 héten át ülésezett. A hétfőn kezdődő őszi parlamenti ciklusban — mint
a kormánykoalíció előre jelezte — továbbra is csak háromhetenként lesz plenáris
ülés, pedig a hat parlamenti frakció közül öt ma már nem ért egyet a februárban
bevezetett munkarenddel. "Szerencsésebbnek tartanánk a plénum kéthetenkénti
összehívását" — mondta a HVG-nek Túri Kovács Béla, az FKGP
frakcióvezető-helyettese, s hasonló álláspontra helyezkedett Balsai István, az
MDF képviselőcsoportjának vezetője is. A koalíciós partnerek csak és kizárólag a
Fidesz-MPP nyomására készülnek megszavazni a tavasszal több ízben botrányt
kiváltó munkarendet, amely különben a kisgazdapárt és a Fórum népszerűségének
sem tett jót. Arra a kérdésre egyébként, hogy a Fidesz ellenzékben is
megelégszik -e majd a háromhetenkénti ülésezéssel, Répássy Róbert
frakcióvezető-helyettes a HVG-nek annyit mondott, hogy a kérdés "legalább három
évig még nem aktuális", s hogy "soha nem állítottuk, hogy e munkarend kőbe volna
vésve". Amikor ez év elején a "polgári koalíció" szakított a parlament heti
ülésezésének 1867 utáni sok évtizedes hazai tradíciójával, a kormánytöbbség
voltaképpen átalakította a hatalommegosztás 1990-ben kialakított képletét is. A
miniszterelnök (aki az 1994-1998 közötti korszakot a magyar történelem
legkorruptabb négy éveként szokta emlegetni) az új munkarend bevezettetésével
kormányát s mindenekelőtt önmagát jelentős mértékben kivonta a parlamenti
ellenőrzés alól. A statisztikai adatok arról árulkodnak, hogy (a választások
körüli időszakoktól eltekintve) még soha nem ülésezett olyan keveset a
rendszerváltás óta a magyar képviselőház, mint 1999 első felében, ám Orbán
Viktor kormányfő még ebben a "csonka parlamentben" is jóval kevesebb alkalommal
jelent meg, mint elődei. 1991 első hat hónapjában például a jelenlegi
miniszterelnök politikai példaképének mondott Antall József a plenáris ülések 76
százalékán beült a kormányfői bársonyszékbe (49 ülésnap közül 37 alkalommal),
ezzel szemben a jelenlegi kormány első emberének jelenléti indexe az
országgyűlési jegyzőkönyvek tanúsága szerint csupán 37 százalékos volt,
ugyanannyi, mint a többpárti parlamenttel szemben közismerten averziókat tápláló
Horn Gyuláé az előző ciklus hasonló időszakában. Míg azonban a szocialista
politikus 19 parlamenti tanácskozásra ment be négy évvel ezelőtt, Orbán Viktor
az idén eddig összesen 13 alkalommal tett látogatást az ülésteremben. Orbán
egyetlen "házon belüli" kritikusa, Tölgyessy Péter már hónapokkal ezelőtt
jelezte, hogy a kormányfő megválasztása után egyfajta elnöki rendszer
kiépítésébe fogott. Kisszámú parlamenti szereplése valóban azt a benyomást
erősíti, hogy a parlamentnek felelős miniszterelnök státusa helyett Orbán inkább
egy a parlamentnek nem alárendelt közjogi méltóság pozíciójára tartana igényt.
Figyelemre méltó például, hogy a kormányfő az év első felében kizárólag napirend
előtti szózatokat intézett az Országgyűléshez (11 esetben), a napirend szerinti
vitákban ugyanakkor — Antallal és Hornnal ellentétben — egyetlen alkalommal sem
szólalt fel. A parlamenti beszámoltatást praktikusan ugyancsak visszautasította:
a hozzá intézett 15 interpelláció és kérdés közül egyre sem válaszolt
személyesen. A mindenkori kormányfő színvallásra kényszerítése persze az
ellenzék makacsságán is múlik, a kormánytagoknak címzett kérdések,
interpellációk esetén 9 hét után ugyanis már senki, a miniszterelnök sem térhet
ki a személyes válaszadás kötelezettsége alól. Míg azonban a képviselőházzal
kapcsolatos kötelmein az elmúlt hónapokban Orbán jelentősen lazított, az őszi
parlamenti évad előtti utolsó munkanapra időzített kormányfői audiencia ötlete
azt jelzi: a miniszterelnök uralkodói gesztusokkal kívánja demonstrálni a
polgárokhoz fűződő szoros kapcsolatát. Ami a kormány egészének ellenőrzését
illeti, a parlamenti helyek 45 százalékát birtokló mai ellenzék jóval kevesebb
alkalommal tudta konkrét ügyekben elszámoltatni tavasszal a kabinetet, mint négy
éve az akkor 28 százalékos parlamenti kisebbség a Horn-adminisztrációt. Miközben
1995 tavaszán például 110, most hasonló időszak alatt csak 82 ellenzéki
interpelláció hangzott el a Házban a HVG számítása szerint, igaz, a kormánypárti
interpellációk száma az előző ciklus második fél évéhez képest tizenötszörösére
(3-ról 47-re) emelkedett. Vagyis a hatalom ez év első felében is folytatta a már
1998 őszén kialakított offenzív parlamenti harcmodort. A kormánypárti
interpellációk nem csak a koalíciós képviselők harci szellemének ébren tartására
s az interpellációs időkeret megkurtítására voltak jók, hanem arra is, hogy a
jobboldal ezúton is reklámozza a "remény kormányának" döntéseit. Annak
illusztrálására, hogy az új ülésezési rend "semmiféle fennakadást nem okozott" a
parlament működésében, Áder János házelnök június végén bejelentette: a
képviselők egy év alatt 137 törvényt fogadtak el a négy évvel korábbi 123
helyett. E teljesítmény reális értékeléséhez tudni kell, hogy — az SZDSZ
számításai szerint — az új törvények között az utóbbi egy évben nem kevesebb
mint 56 a képviselőház által csupán "beszentelt" nemzetközi szerződés is volt,
miközben a Horn-korszak első esztendejében a Ház csak 26 nemzetközi egyezményt
emelt törvényerőre. Vagyis a háromhetes munkarenddel kapcsolatosan triumfálásra
semmi ok, hiszen azóta számottevően csökkent a törvényhozás produktivitása: 1995
első fél évében 53, az idén hat hónap alatt csak 35 "igazi" törvényt alkotott a
képviselőház. Miközben két legfontosabb feladata, a törvényhozás, illetve a
végrehajtó hatalom ellenőrzése során számos negatív tapasztalatot halmozott fel
a Országgyűlés, egyes területeken tagadhatatlan eredményeket is képes felmutatni
a jelenlegi parlament. Komoly fegyvertény például, hogy a házelnök diszkrét
háttértárgyalásait követően botrányok nélkül alig fél év alatt, ráadásul
többé-kevésbé közmegelégedésre, hat új alkotmánybírót volt képes választani a
magyar Országgyűlés. A jelenlegi koalíciót — az előzőekkel ellentétben — így nem
érheti az a vád, hogy a személyi döntések lebegtetésével nyomást próbál
gyakorolni a negyedik hatalmi ágra. Pozitív fejlemény az is, hogy a képviselők
végre megtárgyaltak egy sor olyan, a parlamentnek készített beszámolót is —
például a Magyar Nemzeti Bank elnökéét, a legfőbb ügyészét és a Gazdasági
Versenyhivatalét —, amely az elmúlt nyolc évben többnyire olvasatlanul hevert az
országgyűlési irattárakban. Legalább részlegesen a Ház fideszes vezetőinek
tulajdonítható végül az is, hogy a parlamenti többség nem keveredett hosszú és
kíméletlen konfliktusba különféle alkotmányos intézményekkel: időben sikerült
lokalizálni például a radikális kisgazdák által az adatvédelmi biztos ellen
indított támadást. (Majtényi Lászlónak az alkotmányügyi bizottságban a
kormánytöbbség által eredetileg vitára alkalmatlannak minősített beszámolóját a
plénum végül is elfogadta.) Áder János házelnök tehát a miniszterelnök óhajának
megfelelően egyrészt kíméletlenül átalakította az elmúlt hónapokban a parlament
működési mechanizmusát, másrészt a saját kompetenciájába tartozó ügyekben nem
sietett folytatni a kabinet konfrontatív, olykor erőfitogtató politikáját. Őszi
jogalkotási programja összeállításakor — vélhetően a parlament megváltozott
teljesítőképességével kalkulálva — a kormány egyébként nem kívánta túlvállalni
magát: a házelnöknek küldött június 30-ai levelében Orbán Viktor összesen 43
törvényjavaslatot sorol fel, amelyek közül 28 tervezetet minősített okvetlenül
"elfogadandónak". Közülük az egyik a Szent Koronáról és az államalapítás 1000.
évfordulójáról szóló, személyesen Orbán Viktor által kezdeményezett (a nemzeti
ereklye parlamenti elhelyezését indítványozó) törvényjavaslat, amely a jelek
szerint még komoly vitákat gerjeszthet. "A Szent Korona kitűnő helyen van a
mindenki által szabadon látogatható Nemzeti Múzeumban" — mondta például a
HVG-nek Avarkeszi Dezső, az előző kormány igazságügyi államtitkára, hozzátéve: a
szocialisták hivatalos álláspontot még nem alakítottak ki az ügyben. Az MSZP-s
politikus egyébként nem "rokonszenvezik" az alkotmány átszámozására — a 2000. év
I-es számú törvényévé — irányuló igazságügy-miniszteri elképzeléssel sem (HVG,
1999. augusztus 21.), szerinte ugyanis az előző ciklusban négypárti támogatással
elfogadott alkotmánykoncepció alapján kellene folytatni az alkotmányozást.
Nyilvánvaló ugyanakkor, hogy az 1999-2000-es politikai szezon egyik legfontosabb
parlamenti vitakérdése a jövő nyáron esedékes köztársaságielnök-választás lesz.
A szocialisták — mint Avarkeszi jelezte — ez ügyben két alternatív
törvénytervezettel is rendelkeznek. Az első az államfő nép általi megválasztását
indítványozza (jelöltek állítására a parlamenti pártok s legalább 150 ezer
állampolgár kapna jogot), míg a kevésbé ambiciózus másik tervezet eltörölné azt
a jelenlegi előírást, hogy a parlamenti választás esetén a harmadik fordulóban
már a szavazatok abszolút többségének (50 százalék + 1) megszerzése is elegendő
a legfőbb közjogi méltóság elnyeréséhez (a tervezet mindenképpen minősített
többséget kívánna meg a köztársasági elnöki cím elnyeréséhez). Az MSZP-s
indítványok megszavazásának persze körülbelül annyi a realitása, mint az eddigi
ellenzéki törvényjavaslatok elfogadásának. Vagyis nulla. A kormány jogalkotási
programjában szereplő tervezetek közül a legsúlyosabb fenntartással Avarkeszi
ugyanakkor az önkormányzati törvény tervezett módosítását fogadta. A
szocialisták értesülései szerint a kormány kivenné a kétharmados jogszabály
hatálya alól Budapestet, s egy feles törvényben rendezné a főváros alapvető
közjogi viszonyait, megszüntetve többek között a főpolgármester közvetlen
választását is. " A modern parlamentek legfőbb feladata (...), hogy
meghatározzák, mennyit vehet ki a mindenkori kormány adók formájában az
állampolgárok zsebéből, s hogy ezeket a pénzeket mire költheti. A felelős
kormánynak pedig először is meg kell teremtenie a feltételeket ahhoz, hogy a
képviselők dönthessenek ebben a kérdésben, azután pedig alá kell vetnie magát
ennek a döntésnek. Kormányunk vezetői különös előszeretettel forgatnak olyan,
általunk ismeretlen eredetű tankönyveket, amelyek szemmel láthatóan hasznos
tanácsokat tartalmaznak arról, hogyan kell rugalmasan elszakadni az ilyenfajta
agyoncsépelt alkotmánytani dogmáktól (...). A parlamentet paragrafusgyártó
gépezetté, kormányzati pecsétnyomóvá silányították, amelynek feladata a
kormányfő szemében nem a felelősségelv érvényesítése, hanem a kormánydöntések
szentesítése " — így ostorozta az Antall-kabinetet 1991 decemberében a következő
évi állami költségvetés parlamenti vitájában Orbán Viktor, a Fidesz
frakcióvezetője. Az általa vezetett kormány az elmúlt évben e hibákra is
rálicitált, hiszen a képviselők feladata már nem is kormányjavaslatok, hanem
egyenesen az ő döntéseinek szentesítése. Így volt ez már tavaly év végén is az
1998. évi büdzsé mérlegének elrontásakor — például a postabanki konszolidációval
s az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Rt. 50 milliárd forintos idei
támogatásának előrehozatalával — s az idei költségvetés előterjesztésekor is: a
kormányfő lelkén szárad az általános forgalmi adó előirányzatának irreális
felültervezése. Hasonló tendencia rajzolódik ki a 2000. évi központi
költségvetés tárgyalásának az előkészítéséből is. A múlt keddi kormányülést
követően Járai Zsigmond pénzügyminiszter például arról tájékoztatta a
közvéleményt, hogy döntöttek a költségvetés fő számairól; "a játéktér még
legfeljebb 10 milliárd forint" — mondta. Ám pénteken — legalábbis Járai Zsigmond
a Népszabadság múlt szombati számában írtak szerint ezt állította — a kormányfő
még gyorsan újabb 13 milliárd forintot osztott szét a kormánynál szűkebb körű
kabinet ülésén, amelynek a hatásköréről egyébként nyilvános jogszabály nem
rendelkezik. Ám érdekes módon a kormány által az Országgyűlésnek eljuttatott
tájékoztatón — amely már tartalmazza az állítólag pénteken szétosztott 13
milliárdot is — két nappal korábbi, augusztus 25-ei dátum szerepel. A
költségvetés-készítés sziszifuszi munka, amelynek megvan a maga technológiája.
Hiába tetszett meg Orbán Viktornak az az ötlet, hogy politikai fegyelmező erő
lehet, ha a költségvetési bevételeket és kiadásokat a képviselőház együtt
tárgyalná, a költségvetési kiadások kimunkálása még nem tart ott, hogy ennek
részleteiről a kormány világosan számot tudna adni. Ezért mindössze egy 25
oldalas, 11 összefoglaló táblát tartalmazó dokumentum készült, azt küldték szét
múlt szombaton a képviselőknek. Még egy jövő évi költségvetési mérleggel sem
tisztelte meg a kormány a képviselőházat, az államháztartási mérlegből kellene
azt a képviselőknek kibogarászniuk. Ez nem az a világos, átlátható büdzsé, amit
az első magáénak vallott polgári költségvetésként tavaly decemberben a kormányfő
ígért. Arról már nem is szólva, hogy a tájékoztatóból kimaradt az idei
költségvetés várható alakulása, jóllehet erre alapozva ítélhetnék meg a
képviselők valójában, hogyan is változik a büdzsé a jövő esztendőben. Az
államháztartási mérleg részeként közölt központi költségvetési bevételek és
kiadások — a dokumentum szerint — a tavaly decemberben elfogadott 1999. évi
költségvetési előirányzatokhoz képest mindössze 6 százalékkal növekednének
2000-ben, az egészségbiztosítási kiadások pedig csak 3,5 százalékkal, s a
növekedési sort vezető nyugdíj-biztosítási alap kiadásai is csak 8,9-del,
miközben a gazdaság jövőre is gyorsan, a feltételezések szerint 4-5 százalékkal
gyarapodik, s a fogyasztói árak legalább 6 százalékkal másznak majd felfelé. A
kormány által kiemeltnek mondott öt fő területre — családok, otthonteremtés,
vidékfejlesztés (beleértve az infrastruktúra és a gyorsforgalmi úthálózat
fejlesztését), honvédelem, kis- és középvállalkozások — szánt források is
reálértékben alig néhány, nominálisan 13-22 százalékkal bővülhetnek. Pénzügyi
szakértők ennek ellenére attól tartanak, hogy nem elég szigorú a jövő évi
büdzsé, hiszen a kormány nem a 2000. évi költségvetési irányelvek júniusi
elnagyolt készítésekor elgondolt mértékben húzná össze jövőre a nadrágszíjat.
Akkor ugyanis azt állították, hogy a kormány az államháztartási hiánynak a
bruttó nemzeti termék 2,5 százalékára csökkentését célozta meg az idei 4-ről
(ami a Pénzügyminisztérium munkatársainak számításai szerint akár néhány
tizeddel több is lehet), most viszont a számítások az Országgyűlés által
elfogadott 2,5-3,5 százalékos intervallum felső, 3,5 százalékos határára
készültek. Ugyanakkor Burány Sándor, az MSZP frakcióvezető-helyettese egyenesen
egy újabb megszorító Járai-csomagot vélt kiolvasni a 2000-re szóló költségvetési
kormányjavaslatokból. Különösen a költségvetési intézményekben dolgozók körében
lehet nagy az elkeseredés, akár sztrájkhullámra is számíthat a kormány, hiszen a
köztisztviselői és közalkalmazotti illetményalapot ugyan 8,25 százalékkal
emelnék, ám 3 százalékos létszámcsökkentést is előírnának. A Horn-kabinet idején
jól bevált módszerhez próbálnak meg Orbánék visszatérni: aláterveznék az
adóbevételeket. A jövő évi költségvetési számításokat 6-7 százalékos
fogyasztóiár-változásra építenék, azaz ha az infláció nagyobb, a költségvetés is
szépen gyarapodik. A bevételek alátervezésének egyébként az is nagy előnye, hogy
ily módon papíron kimutatható: jövőre "a jövedelemcentralizáció 1,2 százalékkal,
az újraelosztás mértéke pedig 1,9 százalékkal csökken". Ám a kormány egyetlen
adó csökkentését sem javasolja. Ezzel szemben például a jövedéki adó 7
százalékos növelésére tesz javaslatot. Ugyanakkor megkockáztatható: a Fidesz-MPP
választási programjában leírtak közelebb álltak a vállalható "jövőképhez",
miszerint ma már nincs szükség az újraelosztás mindenáron való csökkentésére,
hiszen a hazai centralizáció már az európai uniós országok átlagához közelít.
Szenvedélyes vitáktól lesz tehát hangos ősszel a képviselőház, hiszen a
stabilitást hangsúlyozó, a kormányprogramban 2000-re ígért adó- és
egészségügyireformlépéseket elodázó, mindenféle karakterisztikus változást
nélkülöző büdzsé mögé egyelőre még a kormánykoalíciós pártokat sem sikerült
felsorakoztatni. A kisgazdák, miközben ellene vannak például a biztosítási adó
jövő évi bevezetésének, állítólag támogatnák az MDF javaslatát háromszázalékos
kamatadóra, amellyel a kormánykoalíció legkisebb pártja a múlt hét végi országos
választmányi ülésén állt elő. Sőt a magyardemokraták azt is elképzelhetőnek
tartanák, hogy a 4-5 millió forint feletti jövedelmekre 50 százalékos
személyijövedelemadó-kulcsot vezessenek be, hogy ezzel is bővítsék az
egészségügy s például az önkormányzatok egyelőre igen szűknek látszó pénzügyi
lehetőségeit. A kormány sem véletlenül küldte szét a múlt héten a helyi
iparűzési adók Pénzügyminisztérium által kidolgozott új rendszerének tervét, ha
ugyanis ezt a frakciók magukévá tennék, akkor a kormány szívesen hagyná magát
rábeszélni arra, hogy az adót központilag rendeljék el s osszák újra a
települések között (HVG, 1999. augusztus 28.). Közben Torgyán József látszólag
még az ördöggel is cimborálna azért, hogy érvényt szerezzen akaratának — előbb
szocialista politikusokkal kokettált, majd egy múlt heti közös alapkőletételen
Demszky Gáborral, Budapest SZDSZ-es főpolgármesterével való együttműködéssel
ijesztgette kormánypárti társait. Zsaroló stratégiájának célja, hogy a
minisztériumi hatáskörök "felülíratásával" kikényszerítse: a 2000. évi
büdzsétervekben agrár-, vidék- és területfejlesztésre előirányzott — a Torgyán
által kért 413 milliárd forintnál is nagyobb összeg — 430 milliárd forint teljes
egészében az ő minisztériumához kerüljön, adott esetben a belügyi, a
környezetvédelmi vagy a gazdasági tárcától. A 2000. évi költségvetés vitájával
párhuzamosan Torgyán József újrakezdte a Magyar Nemzeti Banknak s elnökének
"szívatását": a jövő évi büdzséből neki hiányzó 160 milliárd forint forrását a
kisgazda miniszter az adósságállomány csökkentésében s a kamatok leszorításában
találná meg. A kormány egyébként azt szeretné, ha a szeptember 6-án kezdődő
héten napirendre tűznék, s még azon a héten be is fejeznék a 24-féle
közteherviselést szabályozó törvény módosításának a vitáját, vagy legalábbis
annak általános részét. "Nem kell túl nagy fantázia ezek után ahhoz, hogy
kitaláljuk, milyen vitát is szeretne a kormány. Lehetőleg semmilyent" — ahogyan
Orbán Viktor 1991 decemberében mondta. Az eddiginél hosszabb várakozásra
számíthatnak a magyar határ bel- és külföldi átlépői azt követően, hogy
szeptember 1-jétől kötelezően regisztrálják őket. Mindezt a szervezett bűnözés
elleni, most hatályba lépő törvénycsomagnak a határőrizeti törvényt módosító
része írja elő. Ennek értelmében bűnüldözési és bűnmegelőzési érdekből a
határőrség a határátlépők adatait visszatérésük, illetve távozásuk után
legfeljebb 90 napig kezelheti. Növelheti a sorállást, hogy a közúti
határátkelőhelyek közül egyelőre csak a tiszabecsin van automata útlevélolvasó
gép, a határállomások nagy többségén az adatokat kézzel kell begépelni a
rendőrségi körözési adatbázissal összeköttetésben lévő számítógépbe. Az
ideiglenesen vagy időszakosan működő kisebb határátkelőhelyek némelyikén még
számítógép sincs, így ott teljesen manuálisan folyik majd a nyilvántartás, az
esetleges névelírások így az utazók visszatérésekor fennakadást okozhatnak. "Az
automatikus regisztráció bevezetése pénzkérdés" — mondta a HVG-nek Krisán Attila
határőrségi szóvivő, hozzátéve, hogy terveik szerint hamarosan legalább a
magyar-ukrán és a magyar-román határszakasz öt nagy átkelőhelyén üzembe
állhatnak az útlevélolvasó gépek. Más kérdés, hogy a határőrség egyelőre új
státusokat sem kapott az új feladatok mellé; a több munkát — mint Krisán Attila
mondta — rugalmas helyi munkaszervezéssel kívánják ellátni. A Jelcin orosz elnök
korrumpálásával vádolt svájci vállalkozó (lásd cikkünket a 39. oldalon), Behgjet
Pacolli 1992. január 30-án alapította a Mabetex Kft.-t Budapesten Györök
Anitával, György Sándorral és Müller Andrással. Müller kivételével kezdetben a
másik három tulajdonos egyszersmind a társaság ügyvezetője is volt. 1992.
augusztus 21-én társai megvonták az aláírási jogot György Sándortól, mondván,
"nem megfelelő intézkedéseket hajtott végre", 1996. május 29-étől pedig
kizárólag Györök Anita vezeti a céget, amelynek a felszámolása 1997 áprilisában
kezdődött. György Sándor ezekben az években társtulajdonosa volt annak a Nawa
Bányászati és Kereskedelmi Kft.-nek is, amely hónapokkal a megalakulása előtt
koncessziós szerződést kötött Kambodzsa állammal olajbányászati tevékenység
folytatására (HVG, 1997. április 5.). A Nawa Bányászati Kft. ahhoz a Nawa
cégcsoporthoz tartozott, amely a taxisblokád idején jelentette be, hogy az akkor
hordónként 29 dolláros világpiaci árnál olcsóbban, 22-23 dollárért tud olajat
szerezni. A társaság végül a Magyar Hitel Bank Rt.-vel szemben 2 millió
dollárnyi tartozást hagyott hátra. Mindazonáltal az egyik Nawa-tulajdonos,
Nádasdi István volt az alapítója annak a Zefirus-csoportnak, amely a Nyírfa
néven elhíresült megfigyelési akció egyik célpontja volt. A NATO és Macedónia
közötti viszony megromlásához látszik vezetni az a múlt szombati közúti baleset,
amelyben életét vesztette Radovan Sztojkovszki macedón tárca nélküli miniszter,
a felesége és 12 éves lánya. A Skopjéhez közeli karambolt egy norvég Kfor-katona
okozta, aki járművével áttért az út másik oldalára, és nagy sebességgel
belerohant a minisztert szállító gépkocsiba. A norvégot a macedón hatóságok
őrizetbe vették, s közölték: nem adják ki Norvégiának. Skopje azzal vádolja a
NATO-t, hogy minden eszközzel igyekszik akadályozni a baleset körülményeinek
kivizsgálását, s az a célja, hogy a katona elkerülje a felelősségre vonást. Meg
nem erősített jelentések szerint a NATO megkísérelte kicsempészni az országból a
norvég katonát, s csak azt követően kerülhetett sor az őrizetbe vételre, hogy a
belügyminiszter lezáratta Macedónia határait, s megtiltotta a repülők
felszállását is. A baleset és az azt követő huzavona miatt megerősödtek
Macedóniában a NATO-ellenes érzelmek, s a közakaratra hivatkozva a skopjei
kormány felszólította a NATO-t, hogy azonnali hatállyal szüntesse be a Macedónia
fölötti éjszakai gyakorlórepüléseket. A volt jugoszláv tagköztársaság évek óta a
NATO-hoz való csatlakozást tekintette egyik fő célkitűzésének, de annak ellenére
nem kapott ígéretet a felvételre, hogy területének átengedésével és az albán
menekültek befogadásával segítette a koszovói válság megoldását. 2,25 milliárd
forintos tőkeemeléssel mentette meg legnagyobb tulajdonosa, a Magyar Fejlesztési
Bank Rt. (MFB) a Konzumbank Rt.-t. Így a kisbankban 95 százalék fölé emelkedik
az MFB és az Állami Privatizációs és Vagyonkezelő Rt. együttes tulajdoni aránya
— erről döntöttek a Konzumbank augusztus 31-ei rendkívüli közgyűlésén. A
tőkeemelés célja a bank hitelintézeti törvénynek megfelelő működése, hiszen így
nő a Konzumbank saját tőkéje a jegyzettel azonos szintre, 5 milliárd forintra. A
bank idei első féléves mérlege 973 millió forint hiányt mutatott, így 4,2
milliárd forint volt a saját tőkéje. Mivel augusztus végéig 1,1 milliárd forint
céltartalékot kellett képeznie kockázatos kihelyezéseinek fedezésére, a bank
eddigi deficitje körülbelül 1,5-2 milliárd forint. A veszteségek fő okozója egy
tavaly kötött határidős részvényügylet; erre az Állami Pénz- és Tőkepiaci
Felügyelet májusban indult s hamarosan lezáruló vizsgálata derített fényt.
Kicserélték a Konzumbank vezető tisztségviselőit is: az igazgatóság új elnöke a
lemondott Pázmándi Gyula helyett Baranyai László, az MFB ügyvezető igazgatója
lett, alelnök pedig a júliusban távozott vezérigazgató, Szabóné Pákozdi Éva
utódaként Szász Károly, akit egyben kineveztek vezérigazgatónak. A
felügyelőbizottság újdonsült elnökévé Kovács Györgyöt, az MFB igazgatóját
választották. Szeptember 30-áig valamennyi tanköteles gyermek iskolába járását
igazolni kell ahhoz, hogy a családi pótlékot október 1-jétől esetükben felváltó
— de azzal megegyező összegű — iskoláztatási támogatást megkaphassák. A
közoktatási intézmények által kiadott igazolásokat a családipótlék-folyósító
szervhez (vagyis a munkáltatóhoz, illetve az egészségpénztárak
kirendeltségeihez) kell eljuttatni — tájékoztatta a HVG-t Lakner Zoltán, a
Szociális és Családügyi Minisztérium helyettes államtitkára. Az előírás nem
vonatkozik a továbbra is családi pótlékban részesülőkre, tehát a tanköteles
korúnál fiatalabb, illetve a tartós betegségük vagy fogyatékosságuk miatt emelt
szintű családi pótlékra jogosult gyermekek szüleire. Az idén, miután január
1-jétől ismét alanyi jogon jár az ellátás, a tavalyinál 160 ezerrel több,
mintegy 2,2 millió gyermek után fizet a központi költségvetés összesen 134
milliárd forint családi pótlékot, illetve iskoláztatási támogatást, amely 16
éves korig, továbbtanulás esetén viszont legfeljebb 20 éves korig jár. Egyelőre
nem tudni, hogy 2000-től emelkedik -e a járandóság összege, de az bizonyos, hogy
a gyed ismételt bevezetésére 36 milliárd, a gyermekek utáni adókedvezmény
növelésére 12 milliárd, a nehéz körülmények között élő 900 ezer gyermeket érintő
gyermekvédelmi támogatás 8 százalékos emelésére 8,5 milliárd forint
többletforrást szán a kormány. A szárazföldi vezérkari főnöki posztról korábban
leváltott Preininger Ambrus altábornagy mégis marad — ezúttal így határozott
Szabó János honvédelmi miniszter, visszavonva saját, februári döntését.
"Különösen fontos, hogy a kulcsfontosságú beosztásokba a célirányosan erre
felkészült, szakmailag rátermett vezetők kerüljenek" — bizonygatta január végén
döntése tervszerűségét a miniszter. Az angolul nem tudó Preininger altábornagyot
— közös megegyezéssel — ki is nevezték a csak neki kreált szárazföldi
főszemlélői posztra, de nem lépett hivatalba, ahogy a helyére kinevezett Havril
András vezérőrnagy ceglédi hadosztályparancsnok sem. Havril most tehát marad,
ahogy az utódának kiszemelt Nagy Tibor dandártábornok, a Klapka György
lövészdandár parancsnoka is. A Honvédelmi Minisztérium által nem kommentált
pálfordulás mögött a HVG értesülései szerint Végh Ferenc vezérkari főnök
távozása, illetve Fodor Lajos vezérezredes kinevezése áll, vagyis az, hogy Szabó
miniszter nem a régi, hanem az új főkatona által kiszemelt "kádereket" kíván
kinevezni. A kőolajra és kőolajtermékekre kivetett exportilleték drasztikus
emelésére tett javaslatot a múlt pénteken az orosz kormány külkereskedelmi
védőintézkedésekkel és vámtarifákkal foglalkozó bizottsága. A javaslat
értelmében a nyersolaj után tonnánként az év elején bevezetett illeték dupláját,
azaz 10 eurót kell kifizetnie az exportőröknek. Elvi döntés született arról,
hogy a motorbenzinre tonnánként 20, a dízelolajra és pakurára 9-14 eurós
exportilletéket vetnek ki, az adók pontos mértékét azonban csak a jövő héten
határozzák meg, s azután kerül a kabinet elé végleges jóváhagyásra. Az
intézkedés a tervek szerint október 1-jétől lép életbe. Mihail Kaszjanov
pénzügyminiszter hangsúlyozta, hogy az illeték emelését nem fiskális szempontok
indokolták, hanem az utóbbi hónapokban országszerte tapasztalható üzemanyaghiány
megszüntetése, illetve az áremelkedés letörése. Az olajtársaságok
kompenzációként szeptemberben lehetőséget kapnak köztartozásaik átütemezésére.
Egyidejűleg a kormánybizottság indítványozta a motorolajok behozatali vámjának
növelését. A legnagyobb olajtársaságok máris kifogásolják az exportilleték
emelését, valamint azt, hogy az állami duma elé terjesztett jövő évi
költségvetési törvényjavaslat szerint az üzemanyagok és motorolajok jövedéki
adóját több mint a háromszorosára emelnék. Az olajcégek szerint a kiviteli
korlátozások következtében aligha növekszik az üzemanyag-kínálat a belső piacon,
mert a benzinár-emelkedés alapvető oka a világpiaci és a belső árak közötti
másfél-kétszeres különbség. Mint moszkvai külkereskedelmi forrásokból a HVG
megtudta, az exportilleték felemelése alapvetően nem drágítja a csaknem teljes
egészében Oroszországból származó magyar kőolajimportot, mert az áralku
kiindulási alapja a mindenkori világpiaci ár. Az orosz eladók mindenesetre az új
szerződések megkötésekor bizonyára megpróbálják majd áthárítani növekvő terheik
egy részét a külföldi vásárlókra. Robbanóanyaggal megrakott teherautó repült a
levegőbe a múlt szerdára virradóra az afganisztáni Kandahárban, a Talibán
szélsőséges mozgalom központjában, a tálibok vezetője, Mohamed Omár fallal
körülvett rezidenciája mellett. A mullah sértetlenül megúszta a merényletet,
amelyben tízen — köztük Omár több testőre — meghaltak, negyvenen megsebesültek.
Ez volt az első komolyabb robbantásos merénylet a tálibok kezén lévő ellenőrzött
területeken azóta, hogy a mozgalom 1996-ban kiterjesztette uralmát Afganisztán
jelentős részére. Omár szombati nyilatkozatában kizárta, hogy az Egyesült
Államoknak köze volna a merénylethez, de hozzátette, külföldiek állnak a
háttérben. A vezér egyetlen országot sem nevezett meg, a Talibán mindazonáltal
főként Iránt és Oroszországot vádolja az utolsó, még talpon maradt ellenségének,
Ahmed Sah Maszúd tádzsik hadúrnak a támogatásával. A merényletre akkor került
sor, amikor a tálibok kiterjedt hadműveleteket folytatnak Maszúd erői ellen.
Afganisztánban és Pakisztánban iszlámista vezetők azzal fenyegették meg
Washingtont, hogy ha megismétli az afganisztáni terroristaközpontok elleni egy
évvel ezelőtti támadásait, akkor amerikai érdekeltségeken állnak bosszút. Az
Egyesült Államok és a Talibán közötti feszültség forrása a tálibok nőkkel való
bánásmódja, az afganisztáni ópiumtermelés és a Washington által terrorizmussal
vádolt Osszáma bin Laden szaúdi születésű iszlámista feltehető afganisztáni
tartózkodása. Az osztrák hatóságok — a hágai Nemzetközi Törvényszék titkos
körözési listája alapján — a múlt héten őrizetbe vették Momir Talicsot, a
boszniai Szerb Köztársaság hadseregének vezérkari főnökét. Azzal vádolják, hogy
ő volt az egyik vezetője az északkelet-boszniai térségben élő nem szerb lakosság
durva elűzését célzó 1992-es etnikai tisztogató akcióknak. Talicsot, aki az
eddigi legmagasabb rangú elfogott tiszt, a múlt hónapban Boszniában kézre
kerített Radoslav Brdjanin egykori boszniai szerb miniszterelnök-helyettessel
együtt állítják majd a törvényszék elé. Szerb vádak szerint a nemzetközi
közösség Talics "elrablásával" destabilizálja a boszniai helyzetet. Kizárólag
felső utasításra cselekedtünk — mondják egybehangzóan az osztrák külügyi,
belügyi és igazságügyi tárca illetékesei, miután a múlt hét szerdán ők hajtották
végre az 57 esztendős Talics letartóztatását. A tábornok teljesen gyanútlanul
érkezett arra a bécsi szemináriumra, amelynek témája egy katonai doktrína
kidolgozása volt Bosznia-Hercegovina számára. Letartóztatásakor nem tanúsított
ellenállást, így nem is bilincselték meg. A sikeres akció után Hágába vitték. A
volt Jugoszlávia területén elkövetett háborús bűncselekményeket kivizsgáló
törvényszék folytatja a küzdelmet azért is, hogy az igazságszolgáltatás kezére
jussanak a jelenleg Horvátországban tartózkodó horvát nemzetiségű vádlottak is:
Louise Arbour főügyész az ENSZ Biztonsági Tanácsához eljuttatott dokumentumban
hivatalosan is az együttműködés szabotálásával vádolta Horvátországot. Pénteken
késő este lemondott hivataláról Robert Mroziewicz, a lengyel hadsereg NATO-ba
való integrálásáért felelős védelmi miniszterhelyettes, miután a vezető
politikai tisztségek betöltőinek átvilágítását végző egyik ügyész
megkérdőjelezte azt az állítását, hogy nem működött együtt az 1989 előtti
kommunista időszak titkosszolgálatával. A nyolcvanas években antikommunista
aktivistaként tevékenykedő Mroziewicz a Zycie napilapnak elmondta: úgy érzi, a
gyanú árnyékában nem maradhat olyan poszton, ahol katonai titkokhoz férhet
hozzá. A lengyel átvilágítási törvény az idén lépett életbe, s a rendelkezései
szerint az, akit a hatálya alá eső választott tisztségviselők és vezető
politikusok közül a múltjával kapcsolatban hazugságon kapnak, pénzbírsággal és a
közhivataltól való 10 éves eltiltással számolhat. A múlt héten távozott a varsói
jobbközép kormány családügyi minisztere, Kazimierz Kapera is, akit egy hónapja
élesen bíráltak, mert annak a véleményének adott hangot, hogy ha a "fehér faj"
nem szaporodik elég gyorsan, akkor Európa elveszíti befolyását a "sárga fajjal"
szemben. 
